160 likes | 354 Views
Evropsko okolje — Sta nje in izgledi 2005. — Kratka predstavitev. Kaj je poročilo Evropsko okolje — stanje in izgledi 2005 ?. T retje poročilo EEA o stanju in izgledih Pre jšnje poročilo objavljeno 1999 Pomaga EU pri načrtovanju in vrednotenju okoljskih politik
E N D
Evropsko okolje— Stanjein izgledi 2005 — Kratka predstavitev
Kaj je poročilo Evropsko okolje — stanje in izgledi 2005? Tretje poročilo EEA o stanju in izgledih Prejšnje poročilo objavljeno 1999 Pomaga EU pri načrtovanju in vrednotenju okoljskih politik Novosti v izdaji 2005
Zgradba poročila Poročilo 2005 zajema: • Celostno oceno okolja v Evropi • Ključni niz kazalcev • Analizo po posameznih državah • Bibliografijo
Evropske izboljšave, lokalne izbire, globalni vplivi • Zakonodaja EU o okolju je učinkovita, če je pravilno izvajana • Največ uspeha je bilo doseženega v zvezi z lahko obvladljivimi točkovnimi viri onesnaževanja • Največji izziv so razpršeni viri onesnaževanja iz gospodarskih sektorjev • Raba tal, poraba in trgovski tokovi najbolj ogrožajo okoljski napredek • Naš “odtis” iz porabe in trgovine je dvakrat večji kot biološka sposobnost obnavljanja
Naraščajoča urbanizacija, opuščanje zemljišč • Urbano okolje v EU25 se je med letoma 1990 in 2000 povečalo za trikratno velikost Luksemburga. Pri tem so svojo vlogo odigrali kohezijski skladi EU — je to lekcija za 2007–2013? • Širjenje mestnih območij pretirano povečuje pritisk na ekosisteme (npr. mokrišča) in okoliška območja. • Razvoj turizma še dodatno povečuje pritisk na že tako obremenjena obalna območja • Zaradi nizke cene kmetijskih zemljišč je investiranje v že razvita zemljišča nezanimivo • Pomanjkanje dostopa do storitev v podeželskih območjih in starajoče se kmečko prebivalstvo prispevajo k opuščanju kmetijskih zemljišč
Spremembe podnebja so tu • Temperature v Evropi bi v tem stoletju lahko narasle za 2–6 °C (v primerjavi z 0.95 °C v prejšnjem stoletju, in splošnim povprečjem 0.7 °C) • Pričakovani vplivi vključujejo pomanjkanje vode, še več ekstremnih vremenskih dogodkov, selitve morskih vrst in ekonomske izgube • Kratkoročne cilje Kjotskega sporazuma je mogoče doseči — srednjeročne cilje do leta 2020 in dlje, pa bo težje doseči • Najpomembnejši dejavnik je prometni sektor. Potrebe po prevozu presegajo koristi pridobljene z učinkovitejšimi gorivi. Podvojitev emisij iz letalskega prometa do 2030
Počasen napredek pri gospodarjenju z energetskimi potrebami • Potreba po energiji še vedno narašča, čeprav počasneje kot BDP. Uspehi okoljske učinkovitosti v industrijskih panogah; veliki izzivi v gospodinjstvih in storitvenih dejavnostih • Nižje emisije v prihodnosti lahko dosežemoz manjšo porabo energije, večjim deležem energije iz obnovljivih virov in izboljšano energetsko učinkovitostjo. Za to pa so potrebni dolgoročni, skladni ukrepi • Mnogo priložnosti za izboljšanje učinkovitosti je premalo izkoriščenih, predvsem v gospodinjstvih in storitvenih dejavnostih • Vlaganje v prihodnost z manjšimi emisijami je lahko stroškovno učinkovito (ocenjeno na 45 EUR/osebo/letov primerjavi s predvidenimi socialno-gospodarskimi stroški v primeru, da se ne ukrepa, v višini 300–1 500 EUR/osebo/leto)
Smo bolj zdravi, vendar smo še vedno izpostavljeni snovem, ki onesnažujejo • Evropa je bila uspešna pri zmanjševanju smoga in kislega dežja • Kljub temu pa onesnaženost zraka v mnogih mestih še vedno povzroča zdravstvene težave (delci & ozon) • Čistejša prometna tehnologija in boljše urbanistično načrtovanje lahko prispevata k izboljšavam • Učinkovita je lahko tudi uporaba tržno zasnovanih instrumentov kot je uvedba davka na preobremenjevanje, kar bi vplivalo na vedenje ljudi • Izpostavljenost kemikalijam prizadene ljudi v Evropi in izven nje. Stopnje PCB, najdene v vzorcih krvi arktičnih ljudstev, je povzročila potujoča onesnaženost iz Evrope. Del odtisa Evrope
Izčrpavanje naravnih virov • Mnogo evropskih ribjih zalog se lovi v prevelikih količinah, kar vpliva na druge vrste v prehranjevalni verigi. Skupaj s podnebnimi spremembami to povzroča ogroženost morskih ekosistemov • Biotska raznovrstnost: Kljub nekolikšnemu napredku, je mnogo vrst — ptičev, sesalcev, žuželk — ogroženih zaradi razdrobitve habitatov. Največ lahko izgubi EU-10 • Evropsko prst ogroža erozija, pozidava, onesnaženje in zasoljevanje — 2 milijona posameznih območij je potencialno onesnaženih in 100000 jih potrebuje pomoč • Voda: Naraščajoč stres v južni Evropi, ki naj bi se še nadaljeval zaradi večanja obsega turizma, namakanja in podnebnih sprememb
Preprečevanje onesnaževanja sesplača • Veliko je bilo storjenega za čiščenje odpadnih voda — 50 % vseh izdatkov za okolje — vendar je pot še dolga • Najboljši pristopi združujejo naložbe v čiščenje odpadnih voda z gospodarskimi instrumenti, ki zmanjšujejo odpadne vode pri viru • Onesnaženost voda zaradi kmetijstva ostaja velik problem v novih državah članicah EU — uporaba gnojil naj bi narasla • Trajalo bo več desetletij, da se podzemne vode očistijo • Preprečevanje je cenejše od čiščenja — spremenjeno vedenje, t.j. kmetijske prakse s pomočjo finančnih spodbud iz Skupne kmetijske politike je lahko v pomoč
Kaj lahko storimo? • Evropsko gospodarstvo lahko postane bolj učinkovito glede surovin in energije –Potencial EU-10 je izboljšati učinkovitost za štirikratza dosego ravnmi EU-15 • Prenos tehnologij, subvencioniranje inovacij ter davki in dajatve na onesnaževanje lahko prispevajo k napredku • Potrebno je boljše vključevanje okoljska v sektorje, ki največ prispevajo k pritiskom na okolje — kmetijstvo, energetika,promet, industrija, gospodinjstva • Promet je primer, kjer bi bile koristi, integriranega pristopa najbolj vidne, saj prispeva k onsnaževanju zraka, podnebnim spremembam, hrupu, pozidavanju, razdrobitvi habitatov in onesnaževanju voda tako na lokalni kot na globalni ravni
Kaj lahko storimo? • Oblikovanje dolgoročne, skladne politike, ki preusmerja tržne signale k trajnostni proizvodnji in potrošnji • V vseh sektorjih preiti na širše, integralne tržne instrumente, ki združujejo cilje trajnostnega razvoja — ekološke davke in reformo subvencij • Doseči povečanje javnih in privatnih izdatkov za okoljske raziskave in razvoj, z namenom pomagati Evropi h konkurenčnosti na globalni ravni • Izboljšanje institucionalne sestave za oblikovanje in izvajanje integralnih pristopov. Takšne sestave so lahko ravno tako pomembne kot politike same
Del C — Zgradba in nekaj ključnih točk Analiza po posameznih državah • Temelji na devetih ključnih kazalcih • “kartica dosežkov države” • EEA je izbrala izbor ključnih kazalcev pri tej analizi
Emisije toplogrednih plinov Emisije toplogrednih plinov na prebivalca,2002 Emisije toplogrednih plinov glede na BDP, 2002 Oddaljenost od Kjotskega cilja, linearna pot k cilju, 2002
Evropsko okolje — Poročilo o stanju in izgledih 2005 na spletni strani • Celotno poročilo — en dokument v pdf formatu za vsako poglavje • Povzetek v 25 jezikih • Sporočilo za javnost v 25 jezikih • Govori • Tiskovne konference (video) • Flash animacija • Predstavitev v formatu Powerpoint www.eea.europa.eu